k

Úvodník

Slavkovský R., Vydrová J., Vydra A.

Nedávno mal jeden z nás príležitosť hovoriť o významnom, ale aj búrlivom období rozvoja matematiky na začiatku 20. storočia. Toto obdobie bolo čiastočne späté s prestížnym časopisom Mathematische Annalen. V 20.rokoch boli jeho redaktormi aj také osobnosti ako David Hilbert, Albert Einstein a Luitzen Egbertus Jan Brouwer. Vtedy mal za sebou zhruba polstoročie vydávania (od roku 1868). Časopis vychádza dodnes. Dobré dielo pomaly rastie a dozrieva, nachádza si svoje miesto a žije svojím životom. To je inšpiráciou a prianím aj pre nás.

Prvým tohtoročným číslom otvára Ostium svoj desiaty ročník. Je to okrúhly medzník, ktorý znamená nielen 34 čísel, ale aj celkom konkrétne emócie a hodnoty, ktoré sa postupne formovali medzi členmi a spolupracovníkmi redakčného kolégia, a takisto vedecký prínos množstva textov, ktorými do Ostia prispeli naši autori.

Ostium je zvláštny časopis. Vznikol v čase, keď internetové časopisy ešte nepatrili k zaujímavým alebo vyhľadávaným médiám humanitných vied, a vtedy sme ani nemali ambíciu presadiť ho v scientometrii. Jeho zvláštnosťou je nielen pokus spájať rôzne humanitné disciplíny v jednom publikačnom priestore, ale aj doplniť vedecké písanie o umelecký rozmer – fotografie, maľby, krásna literatúra alebo hudobné diela v časti Art & Critique, alebo aj pohľad do knižníc redaktorov Ostia v každoročnom Letnom čítaní. V tom sa Ostium pohybuje niekde medzi „pionierskym“ experimentom a vedeckým „undergroundom“. Často sú to totiž práve texty a diela v Galérii,ktoré otvárajú a artikulujú otázky z oblasti filozofie, dejín ideí, kunsthistórie či náboženstva.

Aj v aktuálnom čísle napríklad Martin Dojčár opisuje tvorbu Milana Špaka ako „dotyk zmyslu“, ako hľadanie zmyslu, ktoré sa realizuje v kontemplácii, a nie prostredníctvom uchopovania a privlastnenia. Jana Juhásová zase v literárnovednej analýze číta básnické texty – Rúfusa a Grocha – a sleduje premeny estetického kódu. A francúzsky filozof André Comte-Sponville počúva Mozarta. Ako ho vníma? Mozart je preňho hudbou, estetikou, filozofiou ajetikou, pretože, ako píše, „v podstate stojíza niečo len láska alebo skôr všetko má cenu len prostredníctvom nej a to ohlasuje Mozart“.

Ďakujeme prispievateľom, čitateľom, redaktorom a blízkym spolupracovníkom Ostia za desať rokov tvorby tohto časopisu a spoločného zážitku myslenia.

Reginald A. Slavkovský, Jaroslava Vydrová, Anton Vydra